Головні події 825-845 років
Політичні лідери 825-845 років
• Імператор Заходу: Людовик I Благочестивий (813-840), Лотар I (823-855)
• Аббасидський халіфат: Абдуллах аль-Мамун (813-833)
• Болгарське ханство: Омуртаг (814-831), Маламир (831-836), Пресіан I (836-852)
• Китайська Тан: Лі Чжань (Цзін-цзун) (824-827), Лі Ан (Вень-цзун) (827-840), Лі Чань (У-цзун) (840-846)
• Королівство західних франків: Карл II Лисий (840-877)
• Королівство франків: Людовик I Благочестивий (814-840)
• Король Італії: Лотар (818-844), Людовик II (844-875)
• Східна Римська імперія: Михайло II Травл (820-829), Феофіл (821-842), Михайло III (840-867)
• Хазарський каганат: Ханукка (820-830), Ісаак (830-840), Завулон (840-850)
• Шотландія: Кеннет Сміливий (843-858)
Всі події 825-845 років
вересень 825 • Біля міста Свіндон війська Еґберта, короля Вессексу, нищівно розбили армію короля Беорнвульфа, чим поклали край домінуванню Мерсії в Південній Англії.
827 • Болгарський хан Омуртаг розпочав похід проти слов'ян середнього Подунав'я, підкоривши які, ліквідував автономію племен, а їх територію розділив на п'ять комітатів, що слугували буфером на болгарсько-франкському кордоні.
14 червня 827 • З Суса (нині — Туніс) відплив флот Іфрікійського емірату, який разом з кораблями візантійського узурпатора Євфімія через три дні прибув до Сицилії. Її підкорення тривало понад півстоліття, а останні твердині греків на острові були завойовані мусульманами лише в 965 році.
липень 827 • Війська Ібрагіма ібн аль-Аглаба, правителя сунітського емірату зі столицею в Кайруані (нині — Туніс), розпочали облогу Сіракуз, столиці візантійської провінція Сицилія. Вона тривала до літа наступного року і закінчилась з прибуттям візантійського флоту, надісланого з Константинополя, який змусив арабів відступити на південно-західну частину острова.
1 жовтня 827 • По смерті Євгенія ІІ 100-м папою римським став 27-річний Валентин, який помер після сорока днів правління.
30 січня 829 • До Венеції з Олександрії (Єгипет) венеціанськими купцями Буоно і Рустіко привезено мощі апостола Марка, для розміщення яких біля палацу дожів невдовзі була збудована базиліка. Через двісті років на її місці був зведений кафедральний собор Святого Марка, який є місцем зберігання безлічі цінних предметів мистецтва, вивезених з Константинополя в ході хрестових походів.
2 жовтня 829 • По смерті Михаїла II Травла одноосібним правителем Візантійської імперії став його 16-річний син Феофіл.
832 • Піпін I Аквітанський підняв заколот проти свого батька імператора Заходу Людовика Благочестивого. Підтриманий своїм братом Людовиком II Німецьким, а згодом і третім братом Лотарем I, що правив в Італії і Лотарингії, наступного року він вдруге домігся зміщення батька з престолу.
833 • Васал держави франків князь Моравії Моймир I завоював князівство Нітра (нині — Західна Словаччини), де правив князь Прібіна, змушений рятуватись втечею до Карантанської марки. Об'єднання двох князівств дало початок князівству Велика Моравія, яке у 846 році підкорило територію сучасної Чехії.
9 серпня 833 • По смерті Абдуллаха аль-Мамуна восьмим халіфом Аббасидського (Багдадаського) халіфату став його зведений брат Аль-Мутасім Біллах.
22 липня 838 • У битві біля Анзена (нині — Туреччина) відбувся бій між арміями Візантії та Аббасидського халіфату. Незважаючи на чисельну перевагу, візантійці зазнали поразки і Мала Азія стала відкритою для армій халіфа.
839 • Перша письмова згадка про Руський Каганат на територіях поблизу річок Дон та Сіверський Донець.
841 • На південному березі ріки Ліффі норвезьким вікінгами засновано селище Дюфлін («Чорний ставок»), сьогодні відоме як Дублін, столиця Ірландії.
25 червня 841 • Після смерті Людовика Благочестивого біля Фонтенуа відбулась битва між його синами — Лотарем і повсталими проти нього Людовиком II Німецьким та Карлом II Лисим. Поразка Лотара I остаточно роздробила Франкську імперію і через два роки за Верденським договором виникли три держави — Західно-Франкська, Серединне королівство і Східно-Франкська.
20 січня 842 • По смерті імператора Феофіла за його заповітом регентом при їх дволітньому синові Михаїлі III П'яниці стала стала вдова імператора Феодора, завдяки якій у Візантії було поновлено шанування ікон.
14 лютого 842 • Умовний день народження
французької мови: Людовик II Німецький і Карл II Лисий принесли Страсбурзькі клятви старонімецькою (рейнським діалектом) і романською (старофранцузькою) мовою. Текст клятв, що зберігся у складі латиномовного твору історика Нітгарда «Про розбрат синів Людовика Благочестивого», є найдавнішою пам'яткою французької мови.
10 серпня 843 • У Вердені підписано договір між синами франкського імператора Людовика I Благочестивого про розділ
імперії Карла Великого. Таким чином утворилось три держави — Серединне королівство на чолі з Лотарем, якому відійшов імператорський титул батька, Західне Франкське королівство на чолі з Карлом Лисим та Східне Франкське королівство на чолі з Людовиком II Німецьким, праобрази майбутніх Франції, Італії та Німеччини.
25 вересня 844 • Вікінги, що прибули з острова Нуармутьє неподалік від гирла Луари, зайшовши кораблями через устя ріки Гвадалквівір, підійшли до Севільї, яку захопили і розграбували після тижневої облоги. Лише в середині листопада війська еміра Кордови Абдаррахман II змогли звільнити місто, яке разом з околицями було зруйноване і розорене.
28 березня 845 • Під час чергового вторгнення данських вікінгів на землі франків їх п'ятитисячне військо на чолі з Рагнаром напало на практично незахищений Париж. Розоривши місто і його околиці, вони погодились відступити після отримання від короля Карла II Лисого великого викупу сріблом. Це був перший з численних нападів норманів на столицю Західно-Франкського королівства, які тривали до кінця IX століття.
Народились в 825-845 роках
827 — †
14 лютого 869 • Кирило Філософ, візантійський місіонер; разом з братом Мефодієм є творцем (862—863 рр.) слов'янської азбуки (
глаголиці).
830 — †
23 липня 910 • Наум Охридський, болгарський релігійний діяч, просвітитель.
бл. 835 — †
892 • Семовит, напівлегендарний князь західних полян; прадід короля Мешка I П'яста.
13 червня 839 — †
13 січня 888 • Карл III Товстий, імператор франків з династії Каролінгів (881-887) рр., король Сідно-Франкського королівства і Алеманії (876-887 рр.), король Західно-Франкського королівства і Аквітанії (884-887 рр.); Людовик II Німецького, онук Людовика I Благочестивого.
840 — †
27 липня 916 • Климент Охридський, болгарський релігійний діяч, просвітитель, засновник Охридської книжної школи.
19 січня 840 — †
23 вересня 867 • Михаїл III, імператор Візантії (842-67 рр.) з Аморійської (Фригійської) династії.
841 — †
20 листопада 870 • Едмунд Мученик, останній суверенний англосаксонський король Східної Англії (855-70 рр.); зарахований до лику святих.
бл. 845 — † бл.
907 • Арпад, вождь угорців (895-907 рр.), засновник династії Арпадів; за угорською історіографією син Альмоша, нащадок булгарського хана Кубрата.
Померли в 825-845 роках
825 • Абу аль-Атахія, перший арабський філософ-поет. Пом. 1199 років тому у
77 років (нар.
748 р.).
9 серпня 833 • Абдуллах аль-Мамун, сьомий халіф (813-833 рр.) Аббасидського халіфату; покровитель наук. Пом. 1191 рік тому у
47 років (нар.
14 вересня 786 р.).
22 квітня 835 • Кукай, японський буддистський монах, засновник японської секти езотеричного буддизму Сінґон. Пом. 1189 років тому у
61 рік (нар.
27 липня 774 р.).
13 грудня 838 • Піпін I, король Аквітанії (814-838 рр.) з династії Каролінгів; син Людовика I Благочестивого. Пом. 1186 років тому у
41 рік (нар.
797 р.).
839 • Егберт, король Вессексу (802-39 рр.); першим в історії Англії об'єднав під одноосібною владою більшість її земель. Пом. 1185 років тому у
70 років (нар.
769 р.).
20 червня 840 • Людовик I (Людовик Благочестивий), король франків (781-814 рр.) з династії Каролінгів, імператор Заходу (з 813 р.); син
Карла Великого. Пом. 1184 роки тому у
62 роки (нар.
778 р.).
20 березня 842 • Альфонсо II (Альфонсо Цнотливий), король Астурії (791-842 рр.). Пом. 1182 роки тому у
82 роки (нар.
760 р.).